Mål

Varje kampanj behöver ett mål: utan mål blir de omöjligt att planera och genomföra ett kampanjarbete, och utan mål är det svårt att analysera effekterna av en kampanj.
	Alkoholkommitténs övergripande kommunikationsmål är att människor, i synnerhet ungdomar, ska bli medvetna om att alkoholism kan drabba vem som helst, och att informera om riskfaktorer som kan öka sannolikheten för alkoholproblem. Alkoholprofilen.se är en liten del av en stor och långsiktig kampanj i det syftet; krogkampanjen, i sin tur, är en liten del av alkoholprofilen.se.
	Målet för krogkampanjen är att uppmärksamma ungdomar om alkoholprofilen.se. Det finns också ett kunskaps- och attitydmål: man vill att ungdomar ska vilja genomgå testet, och förstå att alla har en egen risknivå för alkoholmissbruk. Man hoppas att trycksakerna ska få alkoholprofilen att bli del av en rutin, och skapa en diskussion kring den.

Kommunikationsstrategi

Målet för en kampanj anger vart en organisation vill komma och vad de vill uppnå med kampanjen; strategin pekar ut vägvalet: hur man ska uppnå målet (Larsson 2001:138).
	Den övergripande strategin hos Alkoholkommittén har varit att hitta ett "nytt språk" och "nya arenor"; man vill söka upp ungdomarna där de finns och tala till dem på deras eget språk.
	I alkoholprofilen-kampanjen som helhet har man använt sig av en slags kombination av utifrån- och inifrånstrategi; trycksakerna är en utpräglat enkelriktad kommunikationsform, men man vill samtidigt uppmuntra diskussion och medverkan från mottagaren (via alkoholprofilen.se). Strategin är att hela tiden hålla en personlig nivå på kommunikationen; man försöker uppnå en dialog med målgruppen, och krogkampanjen är ett verktyg i den strävan. Krogkampanjen i sig är dock , mer eller mindre, en utpräglad inifrånkampanj: man talar till målgruppen, snarare än med den. Den är emellertid en del av en större nätverksstrategi, som i alla sina faser ska leda människor till alkoholprofilen.se.

Budskap

Budskapet är, naturligtvis, kärnan i all kommunikation. För att nå fram med ett budskap, måste en kampanj hitta en effektiv strategi. Larsson använder en modell som utgår från mottagarens motivation och beteende. Han urskiljer fyra grundläggande budskapsstrategier: den rationella, den repetitiva, den emotionella, och den sociala strategin; den rationella strategin utmärks av djup information i text, den repetitiva av grund information i text, den emotionella och den sociala strategin av djup respektive grund information i bild (Larsson 2001:155ff).
	Vårt fall, krogkampanjen, använder sig av något som kan ses som en repetitiv strategi i det att det är ett liknande budskap som upprepas gång efter annan på skilda platser (tändsticksaskar, korvbrödspapper, urinoarer, planscher, et c.), att det undantagslöst uttrycks i text ("Hej! Kan du dricka mer än dina kompisar utan att bli full? Då är det...", o.s.v.), och att texten överlag är personlig och använder ett vardagligt, icke-moraliserande språk. Alkoholkommitténs önskan är att diskutera alkohol och dess faror utan att använda pekpinnar.
	Vad är då budskapet? Naturligtvis att man ska besöka alkoholprofilen.se, och tänka över sina alkoholvanor; att alkoholism inte bara drabbar "andra", utan att man själv kan vara i riskzonen.

Medieval

Lika viktigt som vad man säger och hur man säger det, är var man säger det; för att nå sin målgrupp måste kommunikationen ske i ett medium som målgruppen iaktar.
	I krogkampanjen har man, som namnet antyder, inriktat sig på trycksaker -- tändsticksaskar, planscher, ölunderlägg, korvbrödspapper, garderobsbrickor, et c. -- vilka placerats i krogar, restauranger, och andra platser man kommer i kontakt med alkohol. Alkoholkommittén talar om "de nya arenorna", och kanske finns det fog för uttrycket. Syftet tycks hursomhelst vara att få ungdomar att tänka på sina alkoholvanor i just det miljöer där de dricker alkohol.